Tavaly megtört a földpiac több mint egy évtizede tartó, évi 10 százalék körüli emelkedő trendje. A termőföld hektáronkénti átlagára 2023-ban 2,172 millió forintra csökkent az előző évi 2,186 millió forintról – összegezte éves földpiaci elemzésének következtetéseit az Agrotax Kft.
A termőföld hektáronkénti piaci átlagára 2022-ben lépte át a lélektani 2 millió forintos szintet.
A legmagasabb átlagár, hektáronként 2,6 millió forint továbbra is Közép-Magyarországon volt, nem sokkal lemaradva az alföldi régió következett, 2,5 millió forinttal. Kétmillió forint alatti átlagár (1,876 millió forint) volt jellemző a Nyugat-Dunántúlon, míg a legalacsonyabb, hektáromként 1,733 millió forint Észak-Magyarországon alakult ki.
Sáhó László, az Agrotax Kft. ügyvezetője a stagnáló árakat azzal magyarázta, hogy a korábbiaknál nagyobb mértékben jelentek meg kisebb és gyengébb minőségű és ezért alacsonyabban árazott földek a piacon. A legkelendőbb művelési ágban, a szántóföldnél megmaradt az emelkedés, de csak kisebb mértékben. Középtávon a dinamikus emelkedő trend megmaradhat.
A termőföldek piaci forgalma tavaly 26 százalékkal, 29 127 hektárra nőtt, ezzel szinte teljes egészében ledolgozta a 2022-es meredek visszaesést és visszatért a 2021-es szintre.
A szántók átlagára 3,8 százalékkal, 2,419 millió forintra nőtt. A Közép-Magyarország és Közép-Dunántúl régiókat leszámítva mindenhol emelkedtek az árak.
A szántók haszonbérleti díja tavaly átlagosan 11,7 százalékkal, 96 756 forintra emelkedett. A Dél-Alföldön volt a legmagasabb (103 354 forint per hektár), míg a legalacsonyabb Észak-Magyarországon (83 333 forint/hektár).
A gyümölcsösök országos átlagára 3,976 millió forint volt hektáronként, a szőlőké 3,668 millió forint, míg a gyep és az erdő hektáronkénti átlagára 1,653 millió, illetve 1,307 millió forintot tett ki. (MTI)
A Fügefeszt szervezői szerint nem szezon van, hanem szezonok, a Balaton pedig egész évben tartogat olyan izgalmakat, amiért érdemes a tó partján kikötni.
Instabilnak minősítette a zaporizzsjai atomerőműnél kialakult helyzetet Rafael Grossi, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség főigazgatója, miután szeptember 4-én felkereste a létesítményt, ugyanakkor kifejezte reményét, hogy előrelépés történik az erőmű biztonságának szavatolása terén.