A termelők és az állam befizetéseiből, valamint a tavaly fel nem használt forrásokkal együtt mintegy 25 milliárd forint áll rendelkezésre a 2024-es kárenyhítési alapban, amelyet idéntől évi 10 milliárd forint uniós forrás is kiegészít – tájékoztatott az Agrárminisztérium.
Június első hétvégéjén az ország több pontján heves, jéghullással kísért zivatartevékenység volt tapasztalható. Az Agárminisztérium felhívja az agrárkár-enyhítési rendszerben tag termelőket, akiknek növénykára keletkezett, hogy a káresemény bekövetkezésétől számított 15 napon belül jelentsék be a kárt a Magyar Államkincstár kárbejelentésre szolgáló elektronikus felületén. A kárenyhítési hozzájárulás megfizetésével, valamint a kárenyhítő juttatás igénybevételével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 27/2014 (XI.25) FM rendelet alapján jégeső-, felhőszakadás- és viharkár esetén a káresemény bekövetkezésének azt az időpontot kell tekinteni, amikor a mezőgazdasági káresemény a károsodással érintett területen bekövetkezik.
A mezőgazdasági termelő kárenyhítő juttatásra abban az esetben jogosult, ha:
– a termelő jogszabályban foglaltak szerint határidőben, elektronikusan megtette a kárbejelentését,
– a kárt ténylegesen az időjárási esemény okozta,
– a termelőnél a növénykultúra 30 százalékot meghaladó hozamcsökkenést és 15 százalékot meghaladó hozamérték-csökkenést az agrárkár-megállapító szerv igazolta,
– a termelő a kincstár által megállapított kárenyhítési hozzájárulást szeptember 15-éig megfizette és
– kárenyhítő juttatás iránti kérelmet 2024 novemberében, legkésőbb november 30-ig benyújtja.
A bejelentett károkat az Agrárkár-enyhítési alap legfeljebb a hozamérték-csökkenés 80 százalékáig terjedően kompenzálja, amennyiben a termelő rendelkezik az első káresemény előtt megkötött, díjrendezett és legalább a referencia hozamértékének felére kiterjedő növénybiztosítással vagy tárgyévben tagja a mezőgazdasági krízisbiztosítási rendszernek. Ha ezek a feltételek nem teljesülnek, akkor a termelő az őt megillető kárenyhítő juttatás felére lehet jogosult.
A Fügefeszt szervezői szerint nem szezon van, hanem szezonok, a Balaton pedig egész évben tartogat olyan izgalmakat, amiért érdemes a tó partján kikötni.
Instabilnak minősítette a zaporizzsjai atomerőműnél kialakult helyzetet Rafael Grossi, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség főigazgatója, miután szeptember 4-én felkereste a létesítményt, ugyanakkor kifejezte reményét, hogy előrelépés történik az erőmű biztonságának szavatolása terén.