A technológiai szektor a világon az egyik leginnovatívabb, folyamatosan fejlődő terület, ahol a fizetések is kiemelkedőek. Magyarországon ennek ellenére 20 év alatt 10 százalékponttal esett vissza az informatika szakon tanuló nők aránya. Európai szinten jóval kevesebb nő választja a mérnöki, természettudományos és informatikai pályát, mint férfi. 2027-re az EU-ban több millió munkavállaló fog hiányozni csak a tech szektorból. Mi szükséges a helyzet megoldásához? Az Egyenlítő Alapítvány és az IVSZ közelmúltban elkészült kutatásából kiderül, milyen lépések szükségesek a trend megfordításához, illetve milyen jó gyakorlatok alkalmaznak a világon sikeresen.
Miközben büszkék vagyunk és lehetünk arra, hogy magyar emberek műszaki, mérnöki, tudományos területen mennyit adtak a világnak, jelenleg itthon kevesebb férfi és nő választja a felsőoktatásban ezeket a területeket, mint az európai országok átlaga, ezen belül is stagnál vagy csökken a nők aránya.
A sztereotípiák a női és férfi foglalkozásokról a pályaválasztáskor kapnak igazán teret. A természettudomány, technológia, mérnöki tudomány területei, azaz a STEM szakmák, hagyományosan férfias szakmának vannak titulálva, a nők száma kifejezetten alacsony ezeken a területeken, már a pályaválasztáskor is. (Az angol science, technology, engineering and mathematics: a STEM mozaikszó, a tudományos-technológiai tudományágak megjelölésére szolgál.)
„Hány női Nobel-díjasunk lehetne már, ha nem vesztegetnénk el konzekvensen a női tehetséget a magyar technológiai területeken? – teszi fel a kérdést Heal Edina, az Egyenlítő Alapítvány alapítója, aki közel nyolc éven keresztül volt a Google Magyarország első számú vezetője. – Minden a technológiától függ és ez egyre inkább így lesz, a jövőnket ezek a vívmányok alapozzák, határozzák meg. A technológia világában nagy szerepe van a sokszínűségnek és a különböző felhasználói igényeknek. Ha nem növekszik a női munkavállalók száma ezeken a területeken, ebből a kreatív, alkotói, döntéshozói körből kimarad a népesség fele.”
Ha belátjuk, hogy jelenleg szinte mindent, a gazdaságot, a társadalmat a technológia alakítja a legnagyobb mértékben, és ha ebből kimaradnak a nők, a jövő világa csak férfiszemmel lesz kialakítva. Célunk ezzel szemben, hogy a jövő ne csak egy nemre legyen tervezve, az se jó, ha csak a férfiakra, de az sem, ha csak a nőkre szabjuk a világot, tervezzük most először mindkettőre.”
Az Egyenlítő Alapítvány őszi konferenciája, melynek címe: Kódolt probléma? Fejtsük meg együtt! Hogyan növelhetjük a nők arányát a STEM területeken, és miért fontos ez mindenkinek? erre a nagyon fontos témára hívja fel a figyelmet.
A jelenség feltárására hiánypótló kutatást készített az Egyenlítő Alapítvány az IVSZ – Digitális Vállalkozások Szövetségével közösen. Az átfogó kutatás fókuszában az állt, hogyan lehet a nők arányát növelni a STEM szakokon és szakmákban. Magyarországon az oktatási intézményekből kikerülő és a munkaerőpiacon elhelyezkedő nők száma alulmarad az iparági igényekhez és az európai országok arányához képest is. Tekintve a növekvő tehetséghiányt, ez egyre nagyobb problémát okoz mind a cégeknek, mind az egész nemzetgazdaságnak.
Az IVSZ elemzéséből, amely az elmúlt 10 év felsőoktatási trendjeit, adatait vizsgálta meg, kiderült, hogy különösen kedvezőtlen folyamatok indultak el az informatika területén.
Miközben a 2000-es évek elején még valamivel több, mint 25 százalékban voltak jelen nők a hallgatók között, ma ez az arány csupán 15 százalék. Az elmúlt tíz évet tekintve STEM területeken kb. 2,5-szer annyi férfi szerzett végzettséget, mint nő. Kifejezetten negatív a tendencia, a nők száma összességében csökken a felsőoktatásban, a STEM területeken.
„Rengeteg munka áll még előttünk, hogy a nők körében is népszerűbbé tegyük az informatikai szakmát. A digitális gazdaság fejlődése szempontjából ennek a munkának az eredménye elképesztő jelentőséggel bír. A McKinsey elemzése szerint, ha a magyar digitális gazdaságot sikerülne az éllovas országokhoz felzárkóztatni – ehhez pedig elengedhetetlen a jól képzett, digitális készségekkel rendelkező munkaerő – az 2030-ra 20,8 milliárd euró GDP-többletet hozna Magyarországnak. A 2022-ben végzett Femintech kutatásunk azt mutatja, hogy szerencsére a vállalatok egyre növekvő mértékben veszik figyelembe a nők olykor eltérő foglalkoztatási igényeit, és teszik lehetővé a részmunkaidős foglalkoztatást, távmunkát munkavállalóik számára. Bízunk benne, hogy ennek a folyamatnak láthatóvá válik a hatása a bemeneti oldalon is, de ehhez kellenek az olyan figyelemfelhívó kutatások, aktivitások, a téma közbeszéddé emelése, amelyet most az Egyenlítő Alapítvánnyal közösen is végzünk” – tette hozzá Tajthy Krisztina, az IVSZ – Digitális Vállalkozások Szövetsége főtitkára.
Az Egyenlítő Alapítvány a felsőoktatási trendek mellett az Inspira Research Kft. segítségével azt is megvizsgálta, hogy mi lehet az oka a nők STEM területről való távolmaradásának. A kutatás több mint 800 magyar STEM szakos hallgató és végzett munkavállaló megkérdezésével készült, és a pályaválasztási motivációjukat, felsőoktatásban és munkahelyen szerzett tapasztalataikat vizsgálta. A kutatás összetett és egyedülálló abban a tekintetben is, hogy fókuszcsoportokat, egyéni mélyinterjúkat és kvantitatív online nagymintás felmérést is tartalmazott.
A pályaválasztás tekintetében kiderült, hogy az ezeken a területeken tanuló nőknél abban, hogy STEM szakokat választanak, meghatározó szerepe van a családnak és néhány pedagógusnak, akár már az általános iskolás évekből is. De ez ellenkező irányba is működik: a nőket nagyobb arányban próbálják lebeszélni épp a hozzájuk legközelebb állók. A kutatásból kiderül, hogy ahhoz, hogy a nők a STEM területeket válasszák, már nagyon korán kell a nevelésben és a képzésben a támogatást biztosítani és vonzóbbá tenni számukra ezeket a pályákat.
A felsőoktatásban pozitív tapasztalatokról is beszámoltak: a nők számára megtartó erőt jelentenek az őket megbecsülő diáktársak.
A STEM területen dolgozókról a kutatás során az is kiderült, hogy a STEM szakmákban a nők átlagosan heti 6 órával dolgoznak többet a férfiaknál, a természettudományos területen lévők pedig 8 órával az IT területen dolgozóknál. A legtöbb munkahelyen az első néhány hónapban nagyon elveszettnek érzik magukat a STEM szakon végzettek, mert sem hivatalos onboarding, sem mentorprogram nem segíti a beilleszkedésüket.
„Annak érdekében, hogy ezen a helyzeten változtatni tudjanak a vállalatok, konkrét céges jó gyakorlatokat és példákat gyűjtöttünk össze és javaslatokat tettünk a STEM területeken a női reprezentáció erősítésére. Örömünkre szolgált, hogy két nagy cég is támogatta a kutatást, akik hasonló törekvéseket képviselnek a saját területükön, az OTP Bank és az E.ON Hungária Csoport” – fűzte hozzá Heal Edina.
„Az OTP Bank jelenleg 12 országban van jelen és 17,5 millió ügyfél pénzügyeiért felelős. A további fejlődés egyik meghatározója az innovációs képességek fokozása. Ez azonban nem minden. Ahhoz, hogy a legjobbak tudjunk maradni, a modern technológiák alkalmazása mellett, ügyfeleink minél átfogóbb ismeretén túl fontos az esélyteremtés, a kiegyenlített feltételek biztosítása a jelen és a jövő munkavállalói számára egyaránt. Ezért támogatjuk az Egyenlítő Alapítvány kezdeményezését és vettünk részt aktívan a kutatásban. A javaslatok alkalmazásával javíthatunk folyamatainkon, de növelhetjük versenyképességünket is. Célunk, hogy még vonzóbbá tegyük az OTP Bankot a STEM területekről érkező női munkavállalók, női vezetők körében. A cél elérése érdekében aktívan együttműködünk az egyetemekkel is, hogy a hallgatók megismerjék a bank értékeit és működését” – fejtette ki Csányi Péter, az OTP Bank vezérigazgató-helyettese.
„Az E.ON Hungária Csoportnál hiszünk abban, hogy a sokszínűség erő, olyan érték, amely támogat bennünket céljaink elérésében. Teret biztosítunk arra, hogy nemtől függetlenül, minden munkatársunk lehetőséget kapjon ambíciói megvalósítására, önmaga kibontakoztatására. Az energetika hagyományosan férfias területnek számít, de nem szükségszerű, hogy ez a jövőben is így legyen. Biztos vagyok abban, hogy ennek a kutatásnak az eredményei is hozzájárulnak majd ahhoz, hogy szándékainknak megfelelően évről-évre egyre több női kollégát és vezetőt tudhassunk magunk között ezeken a területeken is, vállalati rezílienciánkat és innovációs kapacitásainkat egyaránt növelve a sokszínűség erejével” – mondta Zahari József, az E.ON Hungária Csoport HR igazgatója.
„Hiánypótló kutatás született, nagyon széleskörű, sokrétű módszertani vizsgálattal. Számos szemléletformáló adat lát most napvilágot, ami konkrét lépéseket tesz lehetővé a vállalati döntéshozóknak – mondta el Vörös Csilla, az Egyenlítő Alapítvány tagja és kutatási szakértője – Azt látom, hogy ahhoz, hogy változást lehessen elérni, azaz, hogy minél több nő lehetőséget kapjon arra, hogy a műszaki, tudományos pályára lépjen, komplex oktatási és életpálya programot kell kialakítani. Ebben együtt kell működnie a nevelési, oktatási és vállalati szakembereknek.”
A szocializáció korai szakaszában már biztosítani kell, hogy a lányok bátorítva és támogatva legyenek a matematikai, műszaki és informatikai területeken.
A vállalati szakembereknek szorosabb kapcsolatot kell kiépítenie az egyetemekkel, az egyetemistáknak támogatniuk kell a középiskolásokat, és a középiskolások is szerepet vállalhatnak a fiatalabb korosztályok képzésében. A tananyagok korszerűsítése, illetve az oktatók és szélesebb értelemben az egész lakosság képzése kritikus annak érdekében, hogy a nemi alapú diszkrimináció még látensen se jelenjen meg. Lemaradásunk a jelenlegi európai képzési és alkalmazotti arányok tekintetében ezen lépések segítségével csökkenthetők vagy felszámolhatók.”
A kutatás készítői szerint amennyiben az oktatási adatok jelentősen nem változnak és nem történik célzott intézkedés a női hallgatók arányának a növelésére, amely segíti a munkaerő-piaci arányok elmozdulását, Magyarország jelentős gazdasági és versenyképességi hátrányba kerül. A továbblépéshez mind az oktatás mind a vállalatok számára hasznos támpontul szolgálnak a kutatás főbb megállapításai és következtetései.
A Fügefeszt szervezői szerint nem szezon van, hanem szezonok, a Balaton pedig egész évben tartogat olyan izgalmakat, amiért érdemes a tó partján kikötni.
Instabilnak minősítette a zaporizzsjai atomerőműnél kialakult helyzetet Rafael Grossi, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség főigazgatója, miután szeptember 4-én felkereste a létesítményt, ugyanakkor kifejezte reményét, hogy előrelépés történik az erőmű biztonságának szavatolása terén.