Az áprilisi 24,0 százalékról 21,5 százalékra „zuhant” az éves infláció 2023 májusában, így már „csak” három és félszer akkora, mint az eurózóna-beli ráta.
Ennél alacsonyabb inflációt utoljára 2022 októberében regisztrált a KSH, akkor 21,1 százalékos volt a ráta. A fogyasztói árak az előző hónaphoz képest is mérséklődtek (döntően az üzemanyagok árának 8,6 százalékos visszaesése miatt), de az élelmiszerek és a szolgáltatások is drágultak áprilishoz képest.
A 21,5 százalékos éves infláció „komponensei” a következők:
Az eurózónában úgy tűnik, egyre kevésbé érvényesül „az elhibázott brüsszeli szankciók árfelhajtó hatása”. A közös pénzt használó tagállamokban az áprilisi 7,0 százalék után májusban 6,1 százalékos volt az éves szintű infláció.
Kétszámjegyű inflációt már csak a balti államokban (Litvánia 10,7, Észtország 11,2, Lettország 12,3 százalék) és Szlovákiában (12,3 százalék) mértek. Három tagállamban ugyanakkor már 3 százalék alatti az éves ráta: Luxemburgban 2,0, Belgiumban 2,7, Spanyolországban 2,9 százalék.
A Fügefeszt szervezői szerint nem szezon van, hanem szezonok, a Balaton pedig egész évben tartogat olyan izgalmakat, amiért érdemes a tó partján kikötni.
Instabilnak minősítette a zaporizzsjai atomerőműnél kialakult helyzetet Rafael Grossi, a Nemzetközi Atomenergia Ügynökség főigazgatója, miután szeptember 4-én felkereste a létesítményt, ugyanakkor kifejezte reményét, hogy előrelépés történik az erőmű biztonságának szavatolása terén.